Ojamon kalkkikivilouhos
Lohjan kalkkitehdas etsi 1920-luvun puolivälissä uutta kalkkikiviesiintymää, joka olisi lähempänä Virkkalan tehdasta kuin Tytyri. Uusi kohde löytyi Ojamolta, ja louhinta siellä aloitettiin v. 1925. Samaan aikaan työt Tytyrin avolouhoksessa keskeytettiin toistaiseksi. Kiven kuljettamiseksi Virkkalaan rakennettiin v. 1926 kapearaiteinen rautatie. Ojamolla aloitettiin maanalainen louhinta v. 1931-33. Kivi nostettiin maan pinnalle nostorataa pitkin. Kaivos suljettiin v. 1965. Kaivoskäytävät ja avolouhos ovat täyttyneet pohjavedellä, kun veden pumppaus lopetettiin. Entistä avolouhosta kutsutaan kaivoslammeksi ja se on nyt Meriturvan ja Luksian koulutuskäytössä. Alueelle on jätetty nostokonetorni muistomerkiksi. Kaivoslampi näkyy ympärillä olevilta kävelyteiltä.
Ojamon kalkkikivikaivoksen kivipuisto
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva1-1024x576.jpg)
Ojamon kalkkikivikaivoksen kaivoslammen kupeeseen sijoittuvan nostokoneen jäänteiden luo (kuva 1) on tuotu kiviä sieltä täältä Lohjan kaupungin työmailta (suullinen tiedonanto Pasi Mäntysalo, nyk. Pihamestarit) ja aluetta voidaan kutsua kivipuistoksi.
Kivet edustavat Etelä-Suomessa tavattavia kivilajeja, kuten tasarakeista graniittia ja raidallista gneissiä (kuva 2).
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva2-1024x577.jpg)
Kivien joukosta löytyy myös porfyyrista graniittia (kuva 3), missä sulasta hiljalleen on kiteytynyt graniittikiteitä ja sitten loput sulasta on kiteytynyt nopeammin hienorakeisemmaksi massaksi. Kivien rakenteesta voidaan myös aavistaa sulan liikkuneen.
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva3-1024x576.jpg)
Migmatiitilohkareesta (kuva 4) voidaan löytää punertavaa granaattia ja erottaa tummempia ja vaaleampia raitoja, jotka aikoinaan ovat olleet alun perin sedimenttikivestä osittain sulamalla syntynyttä magmaa.
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva4jpg.png)
Paikan päältä löytyy pitkulainen tummanpuhuva kalliopaljastuma, joka suurimmaksi osaksi muodostuu pyrokseenigneissistä (kuva 5).
Paljastumassa on melko runsaasti porareikiä, mistä tulee mieleen, että tätä kiveä kenties on voitu hyödyntää muuhunkin kuin kaivoksen kalkkikivituotantoon.
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva5-1024x575.jpg)
Yhdeltä sen sivulta löytyy ohut raita kalkkikiveä (marmoria), jonka yhteydessä on myös hieman diopsidigneissiä (kuva 6).
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva6-1024x575.jpg)
![](/app/uploads/sites/37/2022/01/kivipuisto-kuva7-1024x575.jpg)
Teksti: Marja-Leena Nikander ja Annika Nyström
Lähde: Salonen, T. Lohjan kaivokset ja louhokset. Luento 8.10.2020.