Metsähallitus kaavoittajana eroaa muista
![](/app/uploads/sites/86/2020/12/kielua_etela-savon-luonnonsuojelupiiri-1-1024x573.jpg)
Savonrannan rantayleiskaavan muutos Koloveden kansallispuiston maisemissa on luonnonsuojelullisesti tärkeä asia, ja asian ovat huomioineet alueella toimivat luonnonsuojeluyhdistykset. Itä-Savon luonnonsuojeluyhdistys otti kantaa 25. syyskuuta ja piiri otti asiaan kantaa 1. lokakuuta.
Erämaamaisten järvien kaavoitus on luonnonsuojelullisesti suuri takaisku ja lisäksi tunnistettu asiaksi, joka rikkoo Metsähallituksen kaavoitusperiaatteita ja toimintatapaohjetta. Tästä huolimatta on Luonnonsuojeluliiton Etelä-Savon piirissä koetettu suhtautua asiaan avoimesti ja rakentavasti: olemme Etelä-Savon Ely-keskuksen ja Etelä-Savon maakuntaliiton kanssa yhteisrintamassa vaatimassa asian kunnollista käsittelyä. Maakuntaliitto ja Ely-keskus ottivat kantaa Metsähallituksen vireille laittamaan Savonrannan rantayleiskaavamuutokseen. Lausunnon pääsisältö kuuluu:
Koloveden, Kieluansalon ja Kakonsalon muodostamalle kokonaisuudelle tulisi laatia alueen luontoarvot huomioiva matkailun ja virkistyskäytön suunnitelma. Tällaisen selvityksen pohjalta vasta pystytään tarkemmin arvioimaan, minkä tyyppistä matkailua ja retkeilyä tukevaa rakentamista alueelle voidaan kestävästi osoittaa.
On huomioitavaa, että Luonnonsuojeluliiton Etelä-Savon piiri ei ole torpannut kaavoitusta, vaan tarjonnut apua sen onnistumiseksi. Tällä hetkellä alueen luontoarvoja uhkaavat hakkuut ja niiden vaihtoehtona luontomatkailu voisi tuoda helpotusta. Kukaan tuskin haluaa mökkeillä avohakkuun keskellä. Risto Sulkava on tehnyt alueella luontokartoitusta, ja vaikka Metsähallituksella olisikin vaikeuksia luontoarvojen tunnistamisessa, on nyt saatavilla tuore metsäraportti ja tarvittaessa yksityiskohtaisempaa apua. Tosin raportti ei ollut käytettävissä, kun kaavaluonnos oli lausunnolla.
Asiasta on käyty keskustelu Etelä-Savon Ely-keskuksen maankäytön asiantuntija Satu Karjalaisen kanssa, ja olemme myös tutkineet maakuntatason kaavaa. Kaava-asioiden suhteen on syytä olettaa, että kaavoitus on ammattilaisten tekemä ja sellaisena moitteeton.
Ely-keskukselta olemme myös saaneet selostuksen, josta voidaan päätellä, että valtion maiden kohdalla kaavoitusta ei ole rajoitettu maakuntakaavatasolla, sillä valtiota ohjaavat monet muut rajoitukset kuten edellä mainittu Ympäristö-, Maa- ja metsätalousministeriön sekä Metsähallituksen kesken solmitut kaavoitusperiaatteet sekä laki oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloa tuottavia oikeuksia 3§ 4 mom, jonka mukaan rantavyöhykkeellä sijaitsevaa kiinteää omaisuutta saadaan luovuttaa yksityistä loma-asuntokäyttöä tai lomarakentamista varten vain painavasta syystä. Asian osalta kannattaa tutustua myös lain perusteluihin.
Etelä-Suomen luonnonvarasuunnitelma 2017-2022 on Metsähallituksen laatima dokumentti, joka osaltaan ohjaa Metsähallituksen toimintaa. Ymmärrettävästi luonnonvarasuunnitelma ei voi ohittaa lakia tai lain perusteluja, mutta voi selkeyttää niitä tai ohjata tiukempaan suuntaan. Kyseisestä dokumentista löytyvät seuraavat lainaukset:
Kaavoituksella varmistetaan, että seudulliset ja valtakunnan tason luonnonsuojelu- ja virkistysarvot, kulttuuriarvot sekä jokamiehen käytön mahdollisuudet otetaan korostetusti huomioon valtion mailla.
Kiinteistökehitys huolehtii maa-alueiden kaavoituksesta ja tekee tonttikauppaa. Kaavoituksessa huolehditaan, että seudulliset ja valtakunnalliset erityisarvot otetaan korostetusti huomioon valtion mailla.
Metsähallituksen kaavoitusperiaatteiden mukaan rakennuspaikat sijoitetaan kaavahankkeissa sellaisille alueille, joissa ne aiheuttavat mahdollisimman vähän haittaa maisemalle, luonnonsuojelullisille arvoille ja yleiselle virkistystoiminnalle.
Laajoja, yhtenäisiä rakentamattomia valtion rantakokonaisuuksia ei kaavoiteta rakentamiseen. Lisäksi tapauskohtaisesti harkitaan kohteen laajuus ja yhtenäisyys.
Luonnonsuojeluliiton Etelä-Savon piiri teki ilmoituksen Metsähallituksen sisäisen valvonnan kanavaan, että heidän palkkaama konsultti mahdollisesti rikkoo MH:n kaavoitusperiaatteita. Metsähallituksen ilmoituskanavasta saatiin kuitenkin vastaus, joka taiteili rajapinnalla:
Kuten toteatte kaavoitusperiaatteissa mainitaan viestissänne esitetyt seikat. On kuitenkin lisäksi huomioitava, että periaatteissa todetaan mm. ”Käsitteitä laaja ja yhtenäinen” harkitaan aina tapauskohtaisesti erikseen. Samoin todetaan mm. että: Omien kaava-alueiden tulee olla suunnittelun kannalta riittävän suuria tai järkevästi muodostuvia kokonaisuuksia. Tällöin rakennusoikeuksia voidaan keskittää alueille, joilla ympäristövaikutukset jäävät mahdollisimman vähäisiksi ja samalla säilytetään riittävän laajoja rakentamattomiksi jääviä alueita. Näillä perusteilla on Metsähallituksessa todettu, että on edellytyksiä tarkastella kaavoituksen keinoin kohteena olevan alueen rakentamismahdollisuuksia siinä laajuudessa kuin nyt kaavaehdotuksessa on tehty. Valtaosa rannoista jää edelleen alueella rakentamisen ulkopuolelle, rakennusoikeudesta jää noin puolet osoittamatta ja erityisesti rakentaminen keskitetään nyt jo rakentamisen piirissä oleville järville. Kieluanjärven RM-alueen ja muiden RM-alueiden osoittamisella vastataan tarvittaviin matkailuyritysten tarpeisiin, joita on mm ilmennyt keskusteluissa Savonlinnan kaupungin edustajien kanssa.
Tässä kohdassa on pakko stopata ja todeta, että Savonlinnan kaupungissa ei kysyttäessä osattu nimetä yhtään tällaista edustajaa, kaupunginarkkitehti mietti ”olisiko sitten joku hanke”. Hankepuolelta kysyttäessä vastaus oli kieltävä.
Alueen kaikki rakennuspaikat on myös sijoitettu siten, etteivät ne estä alueen myöhempää virkistysrakenteiden (polut, reitit, taukopaikat jne.) tarkastelua, osoittamista ja kytkeytymisestä kansallispuiston nykyisiin ja tuleviin rakenteisiin sekä Kakonsalon luonnon suojelualueeseen, eikä myöskään nykyistä virkistys- tai jokamiehen oikeudella tapahtuvaa käyttöä. Lisäksi on katsottu, että tarvittavat ja riittävät lain edellyttämät selvitykset alueelta on tehty kaavoittamisen pohjaksi. Kaavaehdotuksen jatkon osalta todettakoon, että kaavamuutoksesta päättää viime kädessä Savonlinnan kaupunki.
No niin, sen lisäksi, että vedotaan kaupunkiin hankkeen alulle laittajana, mennään kaupungin selän taakse… Kaavamuutoksesta päättää viime kädessä kaupunki.
Eli kaikki on kunnossa, kun kerran näin tehdään. Varminta olisi sulkea korvat ulkopuolisilta, mutta kun samalla kerrotaan julkisesti omassa mainosmateriaalissa, että:
Metsähallituksen kaavoitusperiaatteiden mukaisesti myöskään rakentamattomille järville ei osoiteta rantarakentamista kaavatarkastelun yhteydessä. (19.10.2020)
Oletko kuullut lauseen: Metsähallitus on valtio valtiossa? Nyt lisäksi on todettava, että heillä on yhtä aikaa kaksi totuutta.
Ongelma valtion maiden kaavoituksessa
Metsähallituksen kaavoittaessa kyse on valtion omaisuudesta ja asia ei vertaudu suoraan tavanomaiseen kaavoitukseen. Mikäli Savonrannan rantayleiskaavan muutoksessa ei ole taustalla erityisen painavat syyt, altistuu kaavoitus valituksille. Toisaalta tuskin voi kaupungilta odottaa tuntemusta laista oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloa tuottavia oikeuksia, mutta asian ohittaminen kaavaprosessissa on kuitenkin ratkaiseva asiasta annetuissa ennakkotapauksissa.
Metsähallitukselta olisi syytä kysyä, onko tuollaisia erityisen painavia syitä ja onko kaikki siinä mielessä lain mukaista. Kun tämä keskustelu on käyty, säilyy kaupungilla hyvä usko ja vilpitön mieli.
Vaikka luonnonsuojeluliiton piiri hankkeen torppaamisen sijaan olisi valmis auttamaan, on yhä enemmän vahvistunut käsitys, että valtiovallan asettamat ehdot ja lait tämän kaltaisten kohteiden hyödyntämiseen eivät mahdollista hanketta.