Kynäjalava Vanajavedellä
Kynäjalava Vanajavedellä -selvityksen julkaisutilaisuus järjestettiin Valkeakoski -opiston auditoriossa ke 10.12.2014 klo 17.00.
Suurin osa esimerkiksi uhanalaisia lajeja koskevasta luontotiedosta Suomessa kerätään vapaaehtoisvoimin. Kynäjalava Vanajavedellä -selvitys on valkeakoskelaisen Kari Järventaustan ahkeran vapaaehtoistyön tulosta.
Selvityksen julkaisivat Suomen luonnonsuojeluliiton Etelä-Hämeen ja Pirkanmaan luonnonsuojelupiirit ja se on tarkoitettu tietolähteeksi viranomaisille, päättäjille, maankäytön suunnittelijoille, metsätaloustahoille, maanomistajille, asukkaille, mökkiläisille ja kaikille kynäjalavasta kiinnostuneille.
![](https://staging.sll.fi/app/uploads/sites/105/2019/03/kynäjalava-lehti-rajattu-716x1024.jpg)
Selvitys on ladattavissa ilmaiseksi tästä. Lehteä saa edelleen myös painettuna versiona Etelä-Hämeen luonnonsuojelupiirin toimistolta.
Kynäjalava (Ulmus laevis) on rantalehtojen jalopuu, jota esiintyy Suomessa lähinnä vain maan lounaisosassa. Valtaosa kynäjalavista kasvaa Kokemäenjoen vesistön rannoilla, Pyhäjärven ja etenkin Vanajaveden alueella. Vanajaveden kynäjalavia on kartoitettu ja tutkittu vuosikymmenten kuluessa useaan otteeseen, mutta aiemmat selvitykset ovat jääneet vaillinaisiksi. Nyt julkaistu selvitys kattaa koko Vanajaveden kapeikkoineen. Kynäjalavia löytyi jopa kaksinkertainen määrä (yhteensä yli 10 000 kappaletta, kun taimet lasketaan mukaan) Vanajaveden aiempiin laskentoihin verrattuna. Selvitys on valtakunnallisesti merkittävä.
Kynäjalava on luokiteltu uhanalaiseksi, vaarantuneeksi lajiksi. Kynäjalavalehdot, joissa lajia kasvaa runsaammin, puolestaan ovat äärimmäisen uhanalaisia luontotyyppejä. Kynäjalavaa uhkaavat hakkuut ja raivaukset, rantarakentaminen, vesirakentaminen (ruoppaukset), vieraslajit ja ilmastonmuutos.
Kynäjalavan esiintyminen kertoo kasvupaikan luonnonarvoista laajemminkin, sillä jalava suosii reheviä rantalehtoja, joissa eliölajisto on rikas. Osa selvityksessä esiteltävistä kynäjalavaesiintymistä sijaitsee luonnonsuojelualueilla, mutta pääosa ei. Kynäjalavaa kasvavat metsät sopivat monessa tapauksessa METSO -ohjelmassa suojeltaviksi kohteiksi. Metsikön, jossa kynäjalava tai jokin muu jalo lehtipuu muodostaa merkittävän osan puustosta, ominaispiirteet on nykyisin turvattu luonnonsuojelulain nojalla. Lisäksi sama laki määrittelee kynäjalavan rauhoitetuksi lajiksi. Edes kynäjalavametsiköiden suojelu ei kuitenkaan ole automaattista, vaan siihen tarvitaan aina erikseen ELY-keskuksen tekemä rauhoituspäätös. Vanajaveden kynäjalavalehtoja onkin avohakattu jopa viime vuosina.